![Henkilö istuu pöydän ääressä tietokoneen äärellä ja katsoo kameraan, taustalla iso näyttö seinällä.](https://www.pelastusopisto.fi/wp-content/uploads/jarkko-l-blogikuva-8-2024-net-1024x683.jpg)
Syksy tuo mukanaan monia muutoksia, jotka alkavat pian näkyä arjessamme. Pelastajalisäyksen vaikutukset ovat alkamassa, ja ensi vuoden aikana Pelastusopistolla vakiintuneet käytännöt muuttuvat merkittävästi. Tämä herättää ymmärrettävästi huolta, sillä uusien toimintatapojen toimivuus on vielä epävarmaa.
Meidän tulee huolehtia henkilökunnan jaksamisesta, kun uudistukset etenevät nopeasti. Uskon kuitenkin, että keskittymällä olennaisiin asioihin voimme varmistaa, että pelastajat saavat tarvittavat ydinosaamiset ja voivat toimia tehokkaasti pelastusyksikön jäseninä ja perustason ensihoitajina.
Positiivista kehitystä edustaa pelastajakoulutukseen hakijoiden määrän kasvu, mikä osoittaa, että olemme onnistuneet houkuttelemaan edelleen riittävästi päteviä hakijoita. Työskentely aloittavien kurssien kanssa on jo käynnissä, mutta tulevaisuudessa voimme kohdata haasteita pienenevien ikäluokkien vuoksi.
Erityinen huolenaihe on, kuinka valmistuneet pelastajat saadaan siirtymään alueille, joissa pelastajapula on suurin. Tämä ongelma voitaisiin mahdollisesti ratkaista koulutuksen uudistuksella. Pelastustoimen valtiollistamista on esitetty ratkaisuksi, mutta toistaiseksi asia on vielä keskustelun tasolla.
Mikä on tekoälyn rooli oppilaitosympäristössä?
Tekoälyn rooli herättää paljon kysymyksiä. Mitä tarkoittaa, kun puhumme tekoälystä? Kaikki meistä ovat jo olleet tekemisissä sen kanssa käyttäessämme verkkosivuja tai älypuhelimia.
Tekoäly on teknologia, jota kannattaa hyödyntää. Nyt saatavilla olevat generatiiviset tekoälyt ovat tietyissä tehtävissä ylivoimaisia, mutta niitä ei kannata käyttää kaikissa tilanteissa. Arvioiden mukaan noin 40 % työtehtävistä on sellaisia, joihin tekoäly ei sovellu tai joista ei ole merkittävää hyötyä.
Näitä tehtäviä on paljon myös oppilaitoksessamme. Suurena haasteena onkin, miten oppilaitosympäristössä hyödynnetään tätä uutta teknologiaa, kun generatiiviset tekoälyt muuttavat oppimista. Uusien menetelmien käyttöönotto voi tuoda mukanaan uusia haasteita, mutta historiasta olemme oppineet, ettei uuden teknologian vastustaminen kannata.
On tärkeää varmistaa, että opiskelijamme osaavat käyttää tekoälyä tehokkaasti.
Tekoäly voi olla arvokas työpari ja avustaja
Niille, jotka miettivät tekoälyn käyttöönottoa, sanon, että generatiivinen tekoäly voi olla arvokas työpari ja avustaja. Sen kyky käsitellä tietoa on usein vaikuttava, eikä se tee niin paljon virheitä kuin julkisuudessa on toisinaan annettu ymmärtää. Jos työsi kuuluu siihen 60 % tehtävistä, jossa tekoäly voi tuoda hyötyä, sen oikeaoppinen käyttö helpottaa työskentelyäsi. Uusien asioiden oppiminen ei koskaan mene hukkaan.
Kannustan ottamaan tekoälyn käyttöön ja arvioimaan itse, onko siitä hyötyä omassa työssäsi. Opettajille perusosaaminen tekoälystä on tänä päivänä välttämätöntä.
Everett Rogersin ”Diffusion of Innovations” -mallin mukaan ihmiset jakautuvat viiteen ryhmään sen perusteella, kuinka nopeasti he ottavat uutta teknologiaa käyttöönsä. Olet siis vielä hyvin mukana tässä kehityksessä.
Kannattaa myös ottaa huomioon, että Gartnerin hypekäyrän mukaan teknologian hyödyt yliarvioidaan usein lyhyellä aikavälillä, mutta aliarvioidaan pitkällä aikavälillä.
Vielä yksi pikku juttu: onko tämä teksti tekoälyn kirjoittama vai ihmisen käsialaa?
Jarkko Lundberg
Opettaja
Ensihoitotiimi